2.4+.+Työssäoppimisen+kehittäminen

**Vahvuudet **
 Työssäoppimisen kehittämisen vahvuuksiksi nähdään olemassa oleva ammattitaito sekä jo toimiva yhteistyö työelämän edustajien kanssa. Eräässä oppilaitoksessa kuvataan heillä olevan säännöllistä yhteistyötä kaupungin edustajien kanssa (kokouksissa kehitetään yhteisiä toimintatapoja mm. työssäoppimiseen liittyen). Potentiaalisten yhteistyötahojen nähdään auttavan työssäoppimisen kehittämistä. Useassa alkukartoituksessa kerrotaan myös, että työpaikkaohjaaja koulutusta järjestetään ja työpaikkaohjaajat odottavat saavansa ohjausta opiskelijan arviointiin ja palautteen antamistaitoihin. Työpaikkaohjaajakoulutukset näin ollen kiinnostavat työelämän edustajia.

Joissakin oppilaitoksissa opettajat ovat olleet myös itse työelämäjaksoilla ja heillä on kiinnostusta lähteä myös jatkossa työelämäjaksoille. Opettajien omat työelämäjaksot tukevat oppilaitoksen tietämystä työelämän kehittymisestä ja auttaa opetuksen toteutuksessa antamaan ajankohtaista tietoa alalta. Eräässä oppilaitoksessa opettajien työelämäyhteistyötaitojen kehittämiseen oltiin järjestetty myös koulutusta.

 Työssäoppimisen kehittämisen nähdään tukevan myös oppilaitoksen aktiivinen hanketoiminta sekä se, että työssäoppimiseen on nimettynä koordinoija.

**Kehittämishaasteet **

 *  Työssäoppimisen kehittämishaasteet jakautuvat alkukartoituksissa neljään pääkategoriaan, joita ovat: a) palautteiden ja arvioinnin suhde kehittämiseen, b) opettajien suhde kehittämiseen c) työpaikkaohjaajakoulutukset sekä d) työelämään ja työelämäyhteistyöhön liittyvät seikat.   **

**//Palautteiden ja arvioinnin suhde kehittämiseen// **
 Useassa oppilaitoksessa palautetta työssäoppimisen kehittämisestä kerätään, mutta aina ei kuitenkaan kirjata kehitystarpeiden yksittäisiä tietoja. Joissakin oppilaitoksissa yritysten antama palaute on ollut satunnaista. Arviointiin liittyviä vastuita ei ole kaikissa oppilaitoksissa määritelty oppilaitos- eikä opetusalatasolla. Tämän lisäksi kehittämisen ei nähdä perustuvan aina arviointitietoon. Näistä syistä oppilaitoksen sisäiset auditointien koetaan tarpeelliseksi saada toimiviksi ja itsearvioinnin toteuttaminen nähdään tärkeäksi. Saatujen palautteiden konkretisoinnin kehittämisen toteuttamiseksi nähdään myös keinona hyödyntää jo kerättyjä palautteita. Arviointiin liittyen myös työssäoppimisen arvioinnin kehittäminen työpaikoilla nähdään kehittämiskohteena. Suunnitelmien ja toteutusten ennakointi sekä oppimispäiväkirjan kirjoittamisen ohjeistus ja tarkastus ovat kehittämisen kohteita ja keinoja tukea arvioinnin perusteita. Kehittämiseen liittyviä käytänteitä tulisi kehittää, yhtenäistää ja yhdenmukaistaa kaikkia palveleviksi, sillä tällä hetkellä käytänteet ovat hajanaisia ja eri osapuolet toimivat omalla tavallaan.

**//Opettajien suhde kehittämiseen// **
 Hyvien käytänteiden vaihtaminen omassa oppilaitoksessa nähdään haasteelliseksi ja sen kehittäminen tarvitsee suunniteltua mallintamista ja levittämistä. Alkukartoituksista nousi esille, että opettajat tarvitsevat enemmän aikaa ja mahdollisuuksia työpaikkakäynteihin (tämä mahdollistaisi ohjaamisen lisäämisen työpaikoilla). Muutoinkin opettajien aikataulun suunnittelun nähdään olevan tärkeä kehittämisen kohde, jotta opettajat kykenevät kehittämään työssäoppimista. Ammatillisista taidoista opettajien laaja-alaisten ohjaustaitojen kehittäminen ja tietotekninen osaaminen ja erilaisten tvt välineiden käyttö opetuksessa nähtiin kehittämiskohteena. Myös opettajien työelämäjaksot nähdään tarpeellisiksi.

**//Työpaikkaohjaajakoulutukset// **

 *  Useassa hankkeessa kehittämiskohteeksi koettiin työpaikkaohjaajien koulutuksen järjestäminen ja kehittäminen. Myös täydennyskoulutuksen järjestäminen nähtiin kehittämiskohteeksi. Oman haasteensa työpaikkaohjaajakoulutusten järjestämisen luo se, että työpaikkojen koulutus- ja tiedontarve ovat hyvin vaihtelevia.   **


 *  Työpaikkaohjaajien koulutukseen liittyen nähdään tärkeäksi, että työpaikkaohjaajien   ** tietämystä opetussuunnitelmien sisällöstä tulisi lisätä ja heitä tulisi perehdyttää opiskelijan erityistarpeisiin (kuten HOJKS opiskelijat ja maahanmuuttajat).

 Työpaikkaohjaajakoulutuksen lisäksi nähdään tärkeäksi kehittämiskohteeksi työpaikkaohjaajien sitouttamisen ohjaustyöhön.

**//Työelämään ja työelämäyhteistyöhön liittyvät seikat// **
 Työelämään liittyen nähdään haasteelliseksi työpaikkaohjaajilla käytettävissä oleva aika ohjaukseen. Yksittäiset koulutetut työpaikkaohjaajat saattavat vaihtaa myös työpaikkaa ja - tehtävää, joten näin ollen syntyy jatkuvasti uutta koulutustarvetta. Myös opettajalta uuden ohjaajan kanssa suhteen luominen alkaa aina alusta. Samoin uusien työssäoppimispaikkojen mukaan tulo sisältää omanlaisen orientaationsa, joka on usein opettajan vastuulla. Tämä voi viedä osan opiskelijalle tarkoitetusta ohjausajasta.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Alkukartoituksista nousee esille, että sopimusten tekemistä työpaikkojen kanssa tulisi lisätä. Tämä saattaisi osaltaan tukea työpaikkaohjaajien sitoutumista sekä työssäoppimissuunnitelman tarkempaa toteuttamista työpaikoilla. Verkostomaisuuden lisäämisen nähdään olevan tärkeää. Verkostomaisuuden nähdään sisältävän työelämän edustajat, toimintayksiköiden esimiehet ja opettajat. Myös tiedottamisen työelämälle nähdään olevan kehittämisen kohteena.

Paluu Sisällys-sivulle