2.1+Työssäoppimisen+suunnittelu

**Vahvuudet **
Työssäoppimisen suunnitteluvaiheen keskeisiksi vahvuuksiksi hankkeissa nähtiin oppilaitoksen luomat ohjeistukset työssäoppimiseen, toimivat työelämäsuhteet ja riittävä määrä työssäoppimispaikkoja.

Oppilaitoksissa on määritelty tarkkaan vastuu työssäoppimisen suunnittelussa jollekin taholle. Työssäoppimispaikkojen hankinnan vaihtoehtoina alkukartoituksissa on kuvattu: opiskelijan omatoimisuus, opiskelijan tukeminen paikan hankinnassa, vastuuopettajan keskeinen rooli ja työssäoppimispaikkojen hankintaan nimetty koordinoiva opettaja. Joissakin oppilaitoksissa pienemmät työryhmät tekevät yhteistyötä työssäoppimisen suunniteluun liittyen. Oppilaitoksen näkökulmasta vahvuudeksi työssäoppimisen suunnittelussa on nähty myös työssäoppimisjaksojen jaksotus lukuvuosisuunnitelmaan koulutusaloittain sekä opettajien sitoutuneisuus.

Oppilaitokset ovat luoneet ohjeita, prosessikuvauksia, lomakkeita ja työssäoppimisen kriteereitä työssäoppimisen tueksi. Opiskelijoiden perehdyttäminen työssäoppimisjaksoon on nähty vahvuutena. Opiskelijoiden osaamisen tunnustamisen nähdään osaltaan tukevan työssäoppimisjaksojen suunnittelua.

Toimivaa työelämäyhteistyötä kuvataan saamalla ajantasaista tietoa työelämän muutoksista ja osaamisvaatimuksista sekä omaamalla alakohtaisia verkostoja ja henkilösuhteita. Käynnit työssäoppimispaikalla ja opettajan läsnäolo näyttösuunnitelmaa laadittaessa on nähty tukevan kaikkia osapuolia työssäoppimisen suunnittelussa (opiskelija, työpaikkaohjaaja, opettaja). Yrittäjämäistä toimintatapaa tukevien oppimisympäristöjen nähdään tukevan osaltaan myös työssäoppimisen suunnittelua. Työssäoppimisen suunnittelua tukevia sähköisistä järjestelmistä alkukartoituksissa mainitaan työssäoppimisen verkkopalvelu.

Muina vahvuuksina työssäoppimisen suunnittelussa nähtiin oppilaitosten monialaisuus, opetussuunnitelman kirjattu mahdollisuus toteuttaa laajennettua työssäoppimista sekä opettajien ja työelämän sitoutuminen työssäoppimisen suunnitteluun.

**Kehittämishaasteet **
Keskeiset kehittämishaasteet työssäoppimisen suunnittelussa liittyvät sisältöihin ja prosessin suunnitteluun, ohjeistukseen sekä arviointiin ja resursseihin.

Opiskelijan näkökulmasta kehittämiskohteiksi suunniteluvaiheessa nousevat alkukartoituksista henkilökohtaisen opiskelusuunnitelman kehittäminen paremmaksi ja erityistä tukea tarvitsevien opiskelijoiden työssäoppimisen ohjeistuksen kehittäminen.

Opetuksen sisällölliseen suunnitteluun liittyviä kehittämiskohteita alkukartoituksissa ovat opiskeltavien työelämäkokonaisuuksien muodostaminen opetussuunnitelmien mukaisesti. Työssäoppimisen suunnittelussa joissakin oppilaitoksissa on erilaisia käytänteitä ja joskus työssäoppimisen suunnittelu on opettajakohtaista. Haasteena nähdään kunkin opettajan keskittyvän vain ryhmäkohtaiseen työssäoppimisen suunnitteluun. Pedagogisen johtamisen nähdään olevan osa-alue, johon tulee panostaa. Työssäoppimisen suunnittelun haasteena on myös työelämän mahdollisuuksien kartoittaminen suhteessa mahdollisuuksiin oppia opetussuunnitelmaa vastaavia kokonaisuuksia.

Kehittämishaasteina työssäoppimisen suunniteluvaiheessa arvioinnin näkökulmasta nähtiin itsearviointi sekä työssäoppimisen arvioinnin vastaavuus suhteessa tutkinnon perusteisiin. Tarpeelliseksi nähdään sellaisten toimintatapojen kehittäminen, jotka mahdollistavat erilaisten tutkinnon osion näytön antamisen työssäoppien.

Alkukartoituksissa mainittiin kehittämishaasteita, jotka liittyivät suunnitteluvaiheen resursseihin. Keskeisenä resurssihaasteena nähtiin työssäoppimispaikkojen riittämätön määrä joillakin aloilla, joka vaikeuttaa opiskelijoiden henkilökohtaisten tarpeiden huomioimista. Toisena resurssihaasteena nähtiin riittämätön aika yhteissuunnitteluun yritysten edustajien kanssa. Resursseihin liittyviin haasteisiin vaikuttaa alueellisuus, alakohtaiset muutokset työmarkkinoilla sekä annetut oppilaitoskohtaiset resurssit työssäoppimisen suunnitteluun ja toteutukseen.

Alkukartoituksista nousi esille myös erilaisia keinoja, joiden avulla työssäoppimisen suunniteluun liittyviin haasteisiin voitaisiin vastata. Mainittuja keinoja olivat:


 * Opintojen henkilökohtaistaminen ja henkilökohtaisten opiskelusuunnitelmien laadinta
 * Yksilöllisten opintopolkujen mahdollistaminen kaikille
 * Joustavien polkujen suunnittelu (Opojen ja erityisopettajien rooli)
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 11pt;">Suunnitella aloittain työvaltainen oppimispolku pysyväksi vaihtoehdoksi suorittaa opinnot
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 11pt;">Opiskelijoille kannettavien tietokoneiden ja web-kameroiden hankinta opintopäiväkirjan, oppimistehtävien ja yhteydenpitämisen tueksi.
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 11pt;">Harjoitusyritystoiminta ja yrittäjyyskoulu
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 11pt;">Työsalit tai muut oppilaitoksen omat harjoittelu ja laboraatiotilat
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 11pt;">Ohjaamisen lisääminen työpaikoilla
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 11pt;">Työpaikkaohjaajille järjestettävä koulutus ja muu tuki
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 11pt;">Työssäoppimisen ohjaus ja ammattiosaamisen näytön arviointikäynnit työpaikoilla

Paluu Sisällys-sivulle