Yhteistyön+rakentamisen+keinoja

Yhteistyön rakentamisen keinoja -koulutuksen järjestäjän ja työelämän erilaiset yhteistyömuodot
TYÖRYHMÄN JÄSENET: Marika Peuraniemi (Pirko), Sanna Hosio (Omnia), Heli Råglund (Helpa), Miika Vaarasuo (YSAO) ,Sari Haglund (Kokkolan sosiaali- ja terveysalan opisto), Jenni Heinineva (Keskuspuisto) ja Hanna Kontio (Varia).

**Työelämän edustajien haastattelujen vastaukset kootaan tälle sivulle. Voit tuoda liitetiedostona tai kirjoittaa allaolevaan taulukkoon.** **haastattelija** || **Haastattelun tulokset** || Leena Happonen || || Hellevi Tervo || || - "ongelmatapauksissa", siis kun opiskelijalla pulmaa, jotain erityistä, tarvitaan enemmän kesksuteluyhteyttä opettajan kanssa, tietoa ja ohjausta miten toimia opiskelijan kanssa - tarvitaan perustietoa koulutuksesta ja sen tavoitteista kokonaisuutena ja erityisesti tähän työssäoppimiseen liittyvistä kursseista ja tavoitteista - tarvitaan lisää tietoa laajennetun työssäoppimisen toteuttamisesta, mahdollisuuksista - enenmmän yhteistyötä opettajan kanssa kaivataan kaikilla työssäoppimipaikoilla - ja kannustusta, tukea, motivointia - niin työpaikkaohjaajalle kuin opiskelijallekin koulusta päin || Miika Vaarasuo, Ari Alvasto || Moron. Haastattelukierros on tehty Iisalmessa Ylä-Savolaisissa konepajoissa. Haastattelu osoitti työpaikkaohjaajien aidon kiinnostuksen koulutusta ja sen kehittämistä kohtaan. -Miika || Sirkka-Liisa Frantti || * ====Arviointiin lisää koulutusta/ perehdytystä sekä arviointikriteeristöt selkeämmiksi==== Bror Jacobson || YA! / Närpes/ Teknik (Bror Jacobson) Intervjuer med representanter från arbetslivet (totalt 5 arbetsplatshandledare) - Mera information om studerandens kunskapsnivå och ”kapacitet” inför IA-perioden. - Information om studerandens bakgrund – t.ex. inlärningssvårigheter o.dyl. - Det är bra som det är, med andra ord information om tidpunkt för IA, studerandens namn och vilken årskurs. - Fungerar bra som det är idag, systemet är väl inkört och vid behov kan man alltid ta kontakt med skolans kontaktperson. - Helt ok att läraren/IA-handledaren har kontakt i början och i slutet av IA-perioden. - Ingen större roll för arbetsgivarna. Det är utbildaren/skolan och läroplan/läsplan som bestämmer riktlinjerna för IA. Arbetsgivarens uppgift är att erbjuda lämpliga och tillräckligt krävande arbetsuppgifter för studerande ut på IA. - Introduktionen på arbetsplatsen är av största vikt för att IA-perioden skall bli lyckad och att studerande känner sig välkommen och trygg på arbetsplatsen. - Arbetsplatshandledare som har deltagit i arbetsplatshandledarutbildning anser att de har haft nytta av utbildningen. - Arbetsplatshandledarutbildningen kan med fördel förläggas ut till arbetsplatserna, detta gäller främst större företag där det finns möjlighet att flere personer deltar (utbildningen gärna på arbetstid). - Vad gäller mindre företag så kan det bli aktuellt med skräddarsydda lösningar vad gäller arbetsplatshandledarutbildning. I samband med att en studerande är på IA på företaget så kan men besöka företaget oftare t.ex. 4-5 gånger och samtidigt utbilda arbetsplatshandledare. - Läget i Syd-Österbotten är relativt bra och det finns ett stort antal utbildare arbetsplatshandledare. Men en årligen återkommande träff för arbetsplatshandledare skulle vara på sin plats. Vid denna träff kunde man ta upp aktualiteter, som t.ex. nya läroplaner, yrkesprov ute på arbetsplatsen, nya lärare m.m. Träffen kunde även fungera som ett diskussionsforum. - Från ett större företag efterlystes feedback på hur studerande har upplevt IA-perioden på företaget. Lämpligen kunde en sammanställning göras på läsårsbasis för de större företagen, som t.ex. årligen har haft minst 5 studerande på IA. - 6 veckors IA-period är bra, på den tiden hinner studerande komma in i arbetet på ett bra sätt och man hinner få en uppfattning om studerande och vad han/hon kan. - Halutaan enemmän taustatietoja opiskelijoiden osaamisesta ja mahdollisista oppimisvaikeuksista. Toisaalta ollaan tyytyväisiä nykyiseen tilanteeseen. - Tämän päivän tilanne on ihan OK, systeemi toimii ja opettaja käy sekä työssäoppimisen jakson alussa että lopussa työpaikalla. Ongelmatilanteissa voi aina ottaa yhteyttä kouluun ja opettajaan. - Koulu asettaa raamit työssäoppimiselle ja työnantaja huolehtii siitä että työpaikalla löytyy sopivia ja tarpeeksi vaativia työtehtäviä opiskelijoille. - Opiskelijoiden perehdyttäminen työpaikalla on kaiken A ja O jotta työssäoppimisjaksosta tulisi mahdollisimman onnistunut. - Työpaikkaohjaajakoulutus katsotaan hyvin tärkeäksi. On eduksi mikäli työpaikkaohjaaja-koulutus järjestetään työpaikoilla. Myös räätälöity työpaikkaohjaajakoulutus pienissä yrityksissä on otettava huomioon. Mikäli opiskelija on työssäoppimisjaksolla työpaikalla niin opettaja voi käydä noin 4-5 kertaa ja samalla kouluttaa työpaikkaohjaaja. - Tilanne Eteläpohjanmaan rannikkoseudulla on hyvä ja koulutuksen käyneitä työpaikka-ohjaajia löytyy melkein alueen jokaisesta yrityksestä. Työpaikkaohjaajien puolelta on peräänkuulutettu vuosittaista tapaamista, missä käytäisi läpi mahdolliset uudistukset koskien työssäoppimista. Tämä tapaaminen olisi samalla oiva keskustelufoorumi työpaikkaohjaajille ja koulun edustajille. - Erään työnantajan puolelta on kyselty feedbackia työssäoppimisesta. Kun kyseessä on esimerkiksi työnantaja jolla on vähintään 5 opiskelija työssäoppimisessa vuosittain, niin koulu voisi tehdä kyselyn työssäoppimisestä yrityskohtaisesti. - 6 viikon työssäoppimisjakso on sopivan pituinen. || Erkki Saari || || Jenni Heinineva || ||
 * **Koulutuksen järjestäjä/oppilaitos/**
 * Kainuun ammattiopisto
 * RKK/Lapin ammattiopisto
 * HYRIA, Pirkko Esko-Asikainen || toukokuussa tehtiin La-To tp.ohjaajielle kysely jossa he toivat esiin tuentarvettaan:
 * OMNIA, Tiina Teräs || ====== Työelämäedustajien työssäoppimisen ohjaukseen liittyviä tarpeita ======
 * Erityisesti arviointi on koettu haasteellisena ja epäselvänä: siihen tarvittaisiin koulutusta ja selkeyttä
 * Työpaikoilla on toivottu enemmän aikaa arviointikeskusteluun, jotta vältytään kiireeltä
 * Lomakkeistoa on liikaa ja ne ovat vaikeaselkoisia –> niiden karsiminen selkiyttäminen toivottavaa
 * Työpaikkaohjaajille etukäteen enemmän perehdytystä opintojen sisällöstä
 * Olisi hyvä saada enemmän tietoa tulevasta työssäoppijasta
 * Työssäoppijan olisi hyvä käydä ennen jakson alkamista tutustumiskäynnillä ja olla hyvissä ajoin yhteydessä top-paikkaan
 * Opiskelijoille enemmän opetusta jo koulussa työelämän pelisäännöistä
 * Koulutuspäivä tai puolipäivää ennen ohjauksen alkua olisi hyvä työpaikkaohjaajille
 * Työssäoppimisjakson jälkeen purku ohjaavan opettajan kanssa työpaikkaohjaajan kokemuksista ja palautetta ohjauksesta
 * Työssäoppimisten ajoituksen suunnittelussa toivottaisiin vaihtelua ja yhteistä suunnittelua työssäoppimispaikkojen kanssa
 * Opiskelijoille voisi tarjota laajemman mahdollisuuden ohjaavan opettajan tukeen, esim. koululla päivystysaika 1krt/vko tmv.
 * Toiveena pidemmät työssäoppimisjaksot ||
 * Ylä-Savon ammattiopisto
 * Salon seudun ammattiopisto
 * ====Avointa vuorovaikutusta lisää ohjaavan opettajan kanssa====
 * ====On hyvä, että ensimmäisen vuodenkin opiskelijat tulevat työelämään====
 * ====Aina ei ehdi työn lomassa riittävästi perehtyä to- materiaaliin====
 * ====Ammattiosaamisen näyttöt vastaamaan enemmän työelämän todellisuutta====
 * ====Opiskelijan työpanoksesta koetaan olevan myös hyötyä työpaikoilla====
 * ====Toivotaan to-ohjaajien ja opiskelijoiden yhteistä tapaamista ennen to-jakson alkua. Tapaamisessa myös to-ohjaajat pääsisivät keskenään keskustelemaan====
 * ====Opiskelijoilla voisi työelämän mukaan olla enemmän valmiuksia itsenäisempään työskentelyyn==== ||
 * YA
 * Förhandsinformation från skolan inför en IA-period.**
 * Stöd från skolan och lärarens roll under Inlärning i arbetet.**
 * Arbetsgivarnas roll under själva IA-processen.**
 * Tankar kring arbetsplatshandledarutbildning.**
 * Övriga kommentarer gällande Inlärning i arbetet.**
 * Suomenkielinen kooste: **
 * Kokkolan ammattiopisto
 * Keskuspuiston ammattiopisto